Гробова тиша. Вирок суду вбивцям активістів Майдану лише спантеличив
![Версия для печати Версия для печати](/sites/all/modules/print/icons/print_icon.gif)
![Фото:](https://argumentua.com/sites/default/files/imagecache/Full_tekst_600x/article/630_360_1450940988-5357.jpg)
Вирок по цій справі судді і присяжні обговорювали та писали в нарадчій кімнату майже рік. Вдень 18 жовтня головуючий суддя Сергій Дячук презентував публіці цей вердикт на 1700 сторінках і оголосив стисло його суть. Вбивці є, але реального покарання вони не понесуть.
Суд у Києві ухвалив вирок бійцям міліцейського спецпідрозділу "Беркут", визнавши частину з них винними в розстрілах на Майдані. Це відбулось майже 10 років тому на антиурядовій акції протесту в самому центрі Києва, зазначає BBC Україна. І фактично поклало початок подій, що вилились в російсько-українську війну.
Морозний ранок 20 лютого 2014 року. Я, ще недосвідчений журналіст, в недолугій будівельній касці, поспішаю в центр Києва. Тут вже три місяці триває наймасштабніша і найкривавіша акція протесту в історії України, відома як Євромайдан або "Революція Гідності".
Читайте також: Підозрюваний по важких статтях по справі Майдану залишився на свободі
АВТОР ФОТО, GETTY IMAGES / Суд визнав, що саме спецпідрозділ "Беркут" винуватий в розстрілі людей під час Євромайдану
Близько 9-ї ранку, вулиця Хрещатик затягнута димом від вогнищ, що розпалюють мітингувальники поряд зі своїми наметами. На передньому краю табору протестувальників, за останніми барикадами загострюється протистояння – біля Жовтневого палацу на вул. Інститутській лунають крики і постріли. Цей звук важко з чимось сплутати – немов батогом б'ють по шматку металу. Поспішаю туди.
– Ховайся за колону! Працюють снайпери!, – літній "майданівець" стрімко смикає мене за рукав і тягне за колони Жовтневого палацу.
Постріли продовжуються, повз нас проносять тіла вбитих людей. В той день невідома група людей в чорному камуфляжі з жовтими стрічками на рукавах вб'є майже півсотні беззбройних протестувальників і поранить ще 80.
Ця подія увійде в історію як "розстріли на Майдан". Вона стане кульмінацією Революції Гідності і прологом до великої російсько-української війни.
Читайте також: Лише 14% «суддів Майдану» звільнені після Революції Гідності – адвокат
Основна інформація про "справу Майдану":
-
у березні-квітні 2014 року правоохоронці затримали трьох перших підозрюваних "беркутівців": Дмитра Садовника, Сергія Зінченка і Павла Аброськіна. В жовтні того ж року Садовник втік з-під домашнього арешту і переховується в РФ.
-
у лютому 2015 року були затримані ще двоє бійців – Сергій Тамтура і Олександр Марінченко. В червні того ж року був затриманий ще один підозрюваний – Олег Янішевський.
-
у травні 2016 року Святошинський райсуд Києва почав розглядати об'єднану справу проти цих "беркутівців", тобто усіх, крім Садовника.
-
їх звинуватили у причетності до вбивства 48 і поранення 80 людей на вул. Інститутській біля Майдану Незалежності, викраденні зброї, перевищенні повноважень і вчиненні терористичного акту. Усім "беркутівцям" загрожувало довічне позбавлення волі.
-
28 грудня 2019 року Апеляційний суд відпустив з-під варти усіх обвинувачених "беркутівців". Їх передали в Росію в рамках обміну полоненими. Взамін Україна отримала своїх військових розвідників, затриманих на окупованому Донбасі.
-
у лютому 2020 року двоє звільнених "беркутівців" – Сергій Тамтура і Олександр Марінченко – добровільно повернулись в Україну.
-
у листопаді 2020 року суд за їхньої участі відновив розгляд справи про розстріли на Майдані.
-
у листопаді 2022 року суд завершив розгляд справи і пішов до нарадчої кімнати.
-
18 жовтня 2023 року суддя Сергій Дячук проголосив вирок. Він набуде чинності після апеляційного розгляду.
Історія найгучнішого процесу
АВТОР ФОТО, МВС / Група людей в чорному камуфляжі з жовтою стрічкою на руках відходить з-під Жовтневого палацу і веде вогонь по мітингувальниках. Слідство ідентифікувало їх як бійців спецроти київського "Беркуту"
Встановити і засудити тих невідомих "людей в чорному" – це завдання, яке публічно ставить перед собою нова українська влада, що прийшла на хвилі перемоги революції і втечі президента Віктора Януковича в Росію.
З різних боків лунають різноманітні версії, хто міг бути тими загадковими "снайперами". Кажуть про російських, литовських, американських і навіть грузинських спецпризначенців. Однак, вже восени 2014 року українські правоохоронці заявляють, що вийшли на слід підозрюваних.
Доволі неочікувано, ними виявляються українці – бійці спецроти київського "Беркуту" – підрозділу міліції, створено для придушення масових заворушень.
Це так звана "чорна рота" під керівництвом однорукого майора Дмитра Садовника. Слідство каже, що він і ще 20 його бійців на виконання вказівок керівництва держави почали стрілянину по мітингувальниках на Майдані.
Довести це було надзвичайно складно. По-перше, як я вже зазначав, вбивці були в масках і камуфляжі, по-друге, всю зброю київського "Беркуту" вивезли і знищили. Її залишки правоохоронці знайшли у водоймі на околиці столиці лише в лютому 2016 року. І найголовніше – більшість міліцейського керівництва і безпосередньо "беркутівці" втекли в Росію, а ті, хто залишився, навідріз відмовлялись давати свідчення.
Проте навесні 2014 року силовикам вдалося затримати деяких з бійців спецроти "Беркуту". Ними виявились командир Дмитро Садовник і його підлеглі Павло Аброськін і Сергій Зінченко. І якщо двоє останніх опинилися під арештом, то їхній командир зміг в жовтні того ж року втекти в окупований Крим, скориставшись тим, що Печерський райсуд Києва не продовжив вчасно його утримання під вартою.
В 2015 році правоохоронці затримали ще двох бійців "чорної роти" Сергія Тамтуру і Олександра Марінченка, а також заступника начальника київського полку "Беркут" Олега Янішевського.
АВТОР ФОТО, UNIAN / Колишні бійці "Беркута" в київському суді. Зліва-праворуч: Павло Аброськін, Сергій Зінченко, Олександр Марінченко, Олег Янішевський і Сергій Тамтура
Врешті-решт, минув рік і усіх п'ятьох заарештованих "беркутівців" почали судити. Процес відбувався в складі суду присяжних, що є новим механізмом для українського правосуддя.
Це, а також звичні проблеми української Феміди, такі як недосконале законодавство, брак кадрів, недостатнє технічне забезпечення і фінансування, вказували на те, що судовий процес "найважливішої справи в історії України" буде тривалим і непростим.
Так і сталося. Попри те, що судові засідання зазвичай проводились двічі на тиждень, розгляд справи затягнувся на понад 7 років.
Загалом провели 320 засідань, під час яких допитали 245 осіб, зокрема і колишнього президента Януковича по відеозв'язку з Росії.
Якщо на перші засідання приходили натовпи журналістів і політиків, то в останні роки судова зала була майже порожня. Вирок у цьому провадженні теж не викликав ажіотажу серед ЗМІ.
Читайте також: Сергій Горбатюк: «Дії керівництва Генпрокуратури виглядають як дрібне шулерство»
Фатальний обмін
Обвинувачені Аброськін і Янішевський сміються під час засідання суду в грудні 2019 року. На цьому засіданні судді ухвалять звільнити їх з-під варти для процедури обміну полоненими з Росією
Чому так сталося? Одна з причин – в грудні 2019 року нова влада на чолі з Володимиром Зеленським пішла на радикальний крок і виконала побажання Росії, відпустивши усіх "беркутівців" з-під варти для участі в процесі обміну полоненими.
Провести таку операцію просто розчерком пера президента було неможливо. Група прокурорів, що роками вела цей процес, заявила демарш і відмовилась клопотати перед судом про звільнення обвинувачених з-за ґрат.
Тодішній генпрокурор Руслан Рябошапка був змушений негайно змінювати цих прокурорів на "лояльних". В результаті, за декілька днів до Нового року усі п'ятеро підсудних вийшли на волю, попри протести активістів в суді і біля Лук'янівського СІЗО.
"З приводу "Беркуту". Так, це була умова (Росії, - Ред.). Рішення було прийняте складне. Але я вважаю, що наші військові та журналісти - герої. Для нас пріоритет повернути наших людей. – пояснив цей обмін Зеленський. – Я з повагою ставлюся до тих, хто втратив близьких на Майдані. Ми, на жаль, не можемо їх повернути. Але ми можемо повернути живих".
Далі доля Янішевського, Зінченка, Аброськіна, Тамтури і Марінченка склалася по різному. Останні двоє через декілька місяців вирішили повернутись в Україну і продовжити доводити свою невинуватість у суді. Можливо мотивом було те, що, дійсно, саме проти цих двох слідство мало найменше доказів їх безпосередньої участі у вбивстві людей.
Беркутівці Олександр Марінченко (зліва) і Сергій Тамтура після обміну повернулись в Україну і продовжили ходити в суд
Інші "беркутівці" залишись на окупованих Росією територіях Донбасу і деякі з них, за даними прокуратури, навіть доєднались до збройних формувань бойовиків "ДНР".
Тим не менш, надалі слід їх губиться. Де вони зараз? Чи отримали вони як і інші бійці "Беркута" російські паспорти і посади в міліції РФ? Чи брали участь у війні проти України? Відповідей на ці питання не мають ні їхні адвокати, ні слідство.
Через ситуацію, пов'язану з обміном, а потім повернення частини обвинувачених, а також через недосконалість українського закону про заочне судочинство, справа Майдану знову стала на паузу. В 2020-21 роках розгляд відновився і дійшов до фінального етапу.
Вирок по цій справі судді і присяжні обговорювали та писали в нарадчій кімнату майже рік. Вдень 18 жовтня головуючий суддя Сергій Дячук презентував публіці цей вердикт на 1700 сторінках і оголосив стисло його суть. Що ж вирішив суд?
Читайте також: Суди у справах Майдану: скасування засідань, нерівнозначні вироки "тітушкам" та "беркутівцям"
Рішення суду
По-перше, суд визнав, що київський "Беркут" дійсно вчинив 20 лютого 2014 року масове вбивство беззбройних протестувальників на вул. Інститутський в центрі Києва.
Жодної "третьої сили", "загадкових снайперів" там не було, наголосив суд.
Але безпосередню причетність до вбивств вдалося довести лише у трьох з п'яти обвинувачених.
Згідно з рішенням суду, підполковник міліції Олег Янішевський близько 9-ї ранку 20 лютого віддав наказ своїм підлеглим відкрити вогонь по протестувальниках на Майдані. Вони начебто мали прикрити евакуацію правоохоронців з будівлі Жовтневого палацу.
Суд встановив, що в той день зі штатної зброї, закріпленої за бійцями Аброськіним, Янішевським і Зінченком, вбили не менше 31 людини і поранено ще 44.
Відповідно, суд вирішив за масове вбивство громадян заочно присудити Янішевському довічний термін позбавлення волі, а Аброськіну і Зінченку – по 15 років.
Доказів, що Тамтура і Марінченко також причетні до вбивств на Майдані, суд присяжних не знайшов.
Першого взагалі виправдали за усіма статтями, бо йому також інкримінували вчинення теракту і викрадення зброї.
Марінченка також виправдали за більшістю статей обвинувачення, окрім перевищення службових повноважень, що супроводжувалось насильством (ч.2 ст.365 Кримінального кодексу).
За цією статтею він отримав 5 років тюрми, які вже давно відбув, враховуючи "закон Савченко" (закон про врахування 1 дня в слідчому ізоляторі як 2 днів тюремного покарання).
Читайте також: "Cудді", що звільнили ексберкутівців, ухвалювали незаконні, антиукраїнськ рішення
Головуючий суддя Сергій Дячук зачитує резолютивну частину вироку, 18 жовтня 2023 року. Повний текст судового рішення ще не оприлюднили публічно
Таким чином, жоден з обвинувачених в одному з найбільш кривавих епізодів української історії не опинився за ґратами після вироку. Більш того, суд зняв з усіх "беркутівці" обвинувачення в тероризмі. Саме цей факт обурив прокуратуру.
"Ми безумовно будемо оскаржувати цей вирок. Усіх виправдали за статтею про тероризм, нас категорично не влаштовує така кваліфікація", – сказав ВВС Україна прокурор Олексій Донськой.
Адвокати "беркутівців", як і їхні клієнти, виглядали задоволеними після засідання. Хоча заявили, що також планують подати апеляцію.
Читайте також: Розстріли на Інститутській: потерпілі заявили відвід новим прокурорам
"Нас не влаштовує вирок в частині тих обвинувачених, яких визнали винними в скоєнні навмисних вбивств. Ми стверджуємо, що навмисних вбивств не було, – сказав ВВС адвокат Стефан Решко. - Трагедія, яка сталася 20 лютого 2014 року, стала наслідком протиправних дій деяких осіб з-поміж мітингувальників".
Юрист також звернув увагу, що суд не встановив наявності будь-якого наказу вищого керівництва держави на розстріл мітингувальників, про що раніше заявляла прокуратура.
Відвідавши сотні резонансних судів в Україні завжди привертав увагу такий момент. Залежно від рішення суду присутні в залі найчастіше або аплодували суддям або кричали "Ганьба".
Вранці 18 жовтня вирок суду по справі Майдану усі присутні зустріли гробовою тишею.
—
Олег Черниш, опубліковано у виданні BBC Україна
Читайте також:
- Родини Небесної сотні заявили про погрози з боку представника режиму Януковича - Портнова
- "Перебувають під незаконним впливом": новопризначеним прокурорам у справі Майдану заявили відвід
- Росія відмовила Україні в екстрадиції 21 екс-беркутівця – ГПУ
- Розстріл активістів на Майдані: заочно судитимуть трьох "беркутів", яких обміняли
- Підозрювані в розстрілах екс-беркутівці потрапили в обмінні списки
- Судді, які звільнили беркутівців-вбивць раніше ухвалювали рішення в інтересах одіозних політиків
Если вы заметили ошибку, выделите ее мышкой и нажмите Ctrl+Enter.
Новини
- 20:00
- Осінь в Україні розпочнеться спекою
- 18:06
- Підривна діяльність: митрополит упц мп взяв участь в антиукраїнській конференції у Софії
- 14:05
- Дикунське бомбардування Харкова: загинуло 6 осіб і постраждали 97, у місті оголосили траур
- 12:03
- Ворог окупував Карлівку та просунувся ще на кількох напрямках
- 10:29
- Роман Гладкий - офіцер з багаторічним досвідом служби у ЗСУ, пройшов усі необхідні перевірки СБУ, - Командування Сил безпілотних систем
- 08:00
- Венесуела видала рф двох колумбійців, які воювали за Україну
- 21:00
- Сирський забирає з Вугледару 72 бригаду, буде катастрофа - Безугла
- 20:53
- Президент звільнив Олещука з посади командувача Повітряних сил
- 20:00
- Спека триватиме в Україні й на вихідних
- 19:02
- Така ціна його слів: Подоляк спростував власну заяву про зупинку транзиту російської нафти
Важливо
ЯК ВЕСТИ ПАРТИЗАНСЬКУ ВІЙНУ НА ТИМЧАСОВО ОКУПОВАНИХ ТЕРИТОРІЯХ
Міністерство оборони закликало громадян вести партизанську боротьбу і спалювати тилові колони забезпечення з продовольством і боєприпасами на тимчасово окупованих російськими військами територіях.